Bokmässan i Göteborg 2024
![Bokmässan-logga framför ridå. Foto/illustration.](/sites/www.lu.se/files/styles/lu_original_ratio_full_width_desktop/public/2023-09/Foto%20%C2%A9Niklas%20Maupoixjusterad.jpg.webp?itok=vVFIk85g)
Med vår medverkan på Bokmässan i Göteborg vill vi sprida kunskap om Lunds universitets senaste forskning till den intresserade allmänheten, men också till politiker, media och den kulturelit som besöker Bokmässan varje år.
Scen: Se människan
Hur förhåller sig det bibliska Israel, staten Israel och vad Nya testamentet kallar Guds Israel till varandra? Hur påverkar det alla de olika människor som bor i Israel i dag och hur förhåller sig den bibliska profetlitteraturen till samtiden?
Medverkande:
- Peter Halldorf, pastor och författare
- Johanna Gustafsson Lundberg, docent i tros- och livsåskådningsvetenskap Lunds universitet
Scen: F3 – kräver seminariekort!
I vissa frågor finns ett glapp mellan väljarnas åsikter och hur det röstas i riksdagens kammare. Vinster i välfärden är ett exempel. Varför uppstår detta glapp och bör vi vara oroliga? Är det ett resultat av lobbyism, vänskapskorruption och politiker på dubbla stolar – eller har politikerna ett bättre beslutsunderlag där lobbyismen bidrar till att olika intressen kommer till tals?
Medverkande:
- Niklas Altermark, docent i statsvetenskap vid Lunds universitet och välfärdsutredare på Katalys
- Stig-Björn Ljunggren, statsvetare och politisk chefredaktör på Sydöstran
- Karin Pihl, ledarskribent Expressen
- Markus Uvell, författare och lobbyist
Scen: SkrivaScenen
Lärare och studenter från Författarskolan och förlagsutbildningen vid Lunds universitet berättar hur de tillsammans arbetat med nya pedagogiska grepp för att stärka utbildningarna och främja skrivandet, nu senast genom ett tidskriftsprojekt.
På SkrivaScenen kommer de att samtala om det gemensamma tidsskriftsprojektet Märgen, om utmaningar och lärdomar under arbetet.
Arrangör: Författarskolan och Förlags- och bokmarknadskunskap vid Lunds universitet
Scen: Forskartorget
Språkstudier på universitetet handlar alltmer om nybörjarkurser och allt mindre om fördjupade språkkunskaper. EU:s mål att alla ska tala minst två främmande språk är avlägset. Vad innebär detta för Sverige och för vår kommunikation med folk från andra länder? I boken ”Framtidskompasser” beskrivs utvecklingen inom språkundervisningen.
Medverkande:
• Jonas Granfeldt, professor i fransk språkvetenskap, Lunds universitet
Scen: Forskartorget
I föredraget presenteras en ny bok om olika sätt att underförstå information och värderingar i politiken med språkets hjälp. Det kan innebära att ta för givet att något är sant, vedertaget eller relevant för ett visst sammanhang. Det kan också handla om att förmedla värderingar och attityder på ett underförstått sätt genom ordval och bilder.
Medverkande:
• Anna W Gustafsson, docent i svenska språket, Lunds universitet
Scen: Forskartorget
Fem forskare pratar om olika sätt att se på misslyckanden utifrån essäsamlingen "Misslyckat?".
Samtalen inleds med en diskussion kring vad ett misslyckande är, historiens och samtidens misslyckanden och oförutsedda konsekvenser. Därefter förflyttar vi oss till miljonprogrammet, misslyckandet som drivkraft inom bostadspolitiken.
Samtalet förs vidare till kärnkraften, om den är en möjlighet eller en misslyckad teknik och till de medicinska framstegens baksida och mer misslyckade konsekvenser. Slutligen tar vi upp Descartes och hans dualism, som inte alltid varit så lyckad.
Timmen avslutas med en gemensam diskussion om misslyckanden och oanade konsekvenser.
Medverkande:
- Per Högselius, professor i teknikhistoria
- Thomas Kaiserfeld, professor i idé- och lärdomshistoria, Linköpings universitet
- Susanne Lundin, professor i etnologi, Lunds universitet
- Helena Mattsson, professor i arkitekturens teori och historia, KTH
- Cecilia Sjöholm, professor i estetik, Södertörns högskola
Samtalsledare:
- Jenny Björkman, historiker och samverkansdirektör, Riksbankens Jubileumsfond
Arrangör: Riksbankens Jubileumsfond
Scen: Forskartorget
Forskningen är tydlig: engelskans övertag av den högre utbildningen leder till att lärare underpresterar och att studenter lär sig mindre. Trots det är frågan om språk i undervisningen och i kurslitteraturen nästintill en icke-fråga. Vad får det för konsekvenser för studenters utbildning och vad innebär det för Sverige som kunskapsnation?
Medverkande:
- Peter Svensson, fil.dr i företagsekonomi, Lunds universitet
- Per Kornhall, ordförande, Läromedelsförfattarna
Arrangör: Läromedelsförfattarna
Scen: Forskartorget
1920-talet fyller hundra. Ofta förbigås det som en transportsträcka mellan första världskriget och Hitlers 1930-tal. Vår utgångspunkt är en annan. Decenniet vilar ännu i krigsskugga, men är också starten på den moderna värld som frigör sig ur krigets grepp, i fråga om fred, teknik, livsstilar, kvinnoideal och mycket mer. Tio år som ekar i vår tid.
Medverkande:
- Klas-Göran Karlsson, professor em. i historia, Lunds universitet
- Kim Salomon, professor em. i historia, Lunds universitet
Scen: Se människan
Under sin sista ödesdigra flygresa översatte Dag Hammarskjöld filosofen Martin Bubers "Jag och du". Ett samtal där KG Hammar lever sig in i Hammarskjölds tankar under hans sista timmar i livet.
Medverkande:
- KG Hammar, ärkebiskop emeritus
- Johanna Gustafsson Lundberg, docent i tros- och livsåskådningsvetenskap, Lunds universitet
Scen: Forskartorget
Den mänskliga intelligensen består av olika färdigheter och ännu återstår mycket innan den artificiella intelligensen kan mäta sig med den mänskliga. AI-tekniken ger oss nyttiga verktyg, men den kan inte tänka som människor gör. Vår intelligens är en bred palett av många förmågor och genom att förstå det ter sig tanken på AI inte lika skrämmande.
Medverkande:
- Peter Gärdenfors, professor i kognitionsvetenskap, Lunds universitet
Scen: Forskartorget
Fotografen Nelly Thüring, verksam i Göteborg, valdes 1921 till en av de första kvinnliga riksdagsledamöterna. I en biografi synliggörs socialdemokratiska kvinnors arbete för rösträtt och uppmärksammas hur Thürings teosofiska livsåskådning fungerade som en drivkraft i hennes engagemang för fred, nykterhet, vegetarianism, feminism och socialism.
Medverkande:
- Malin Arvidsson, fil. dr i historia och lektor vid Avdelningen för mänskliga rättigheter, Lunds universitet
Scen: Forskartorget
Framväxten av AI förändrar arbetsmarknaden markant. Analytiska arbetsuppgifter automatiseras på ett sätt som tidigare var förbehållet manuellt arbete. Vissa jobb kommer att försvinna medan nya tillkommer.
Hur bör vi navigera i arbetsmarknadsomställningen när AI-verktyg och människor i ökande grad kompletterar varandra i vad som kallas ”kentaurer”. Vad kostar det i tid, resurser och lärande att skapa produktiva kentaurer och hur går vi tillväga?
Medverkande:
- Joakim Wernberg, forskningsledare Digitalisering och teknikpolitik, Entreprenörskapsforum och lektor, Lunds universitet
Arrangör: Entreprenörskapsforum
Scen: Forskartorget
Omkring var femte svensk har en tatuering på kroppen. Parallellt med tatueringstrenden de senaste decennierna har antalet fall av hudcancer och cancer i lymfkörtlarna ökat. Men man vet fortfarande inte om tatueringar kan öka risken för cancer. Det försöker forskare i Lund nu ta reda på i ett forskningsprojekt som fått internationell uppmärksamhet.
Medverkande:
- Christel Nielsen, docent i epidemiologi, Lunds universitet
Arrangör: Forte, Forskningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd
Scen: F3 – kräver seminariekort!
Vilka begränsningar har AI? Finns det något som gör det mänskliga tänkandet unikt? Var går gränserna mellan djur, människa och maskin? Och är maskinerna våra vänner – eller?
Jessica Schiefauers roman "Tänkarens testamente" tar avstamp i René Descartes liv, hans fascination för maskiner och hans idéer om samspelet mellan kropp och själ.
I "Kan AI tänka" reder Peter Gärdenfors, filosof och professor i kognitionsvetenskap, ut förhållandet mellan människans, djurens och den artificiella intelligensens tankeförmågor.
Programledare är Lars Mogensen.
Scen: F4 – kräver seminariekort!
Vad vet vi egentligen om skillnaden mellan sömn och vakenhet? Det är en viktig aspekt i samtalet om huruvida AI vaknat.
Ulf Ellervik, professor i bioorganisk kemi, behandlar i "Nattens gudar" sömnens kemi och de läkemedel som genom historien hjälpt oss att sova.
Under ledning av Christer Sturmark talar han här med Peter Gärdenfors, filosof och professor i kognitionsvetenskap.
I "Kan AI tänka" reder Gärdenfors ut förhållandet mellan människans, djurens och den artificiella intelligensens tankeförmågor. Hur unikt är det mänskliga tänkandet? Vilka begränsningar har maskinerna?
Scen: Forskartorget
Kan vi få mer och viktigare saker gjorda genom att arbeta mindre? Och om det är så – varför gör vi inte det? Dessa frågor har på senare år rönt allt större uppmärksamhet. Världen över experimenteras det nu med fyradagarsveckor och djuparbete. Är vi på väg mot en värld med färre distraktioner och bättre fokus?
Medverkande:
- David Larsson Heidenblad, docent i historia, Lunds universitet
Scen: J1 – kräver seminariekort!
I rymden liksom på jorden finns oändligt mycket att lära. Alla kan inte kunna allt och därför är det så viktigt att det finns de som kan förklara ur sitt perspektiv och expertområde. Hur förklarar man det som i många fall kan verka oförklarbart?
Här samtalar några av dem som försöker sig på just detta. Tillsammans syns de vanligtvis i det folkbildande tv-programmet Fråga Lund.
Medverkande:
- Gabriella Stenberg Wieser, rymdfysiker, Institutet för rymdfysik i Kiruna
- Jessica Abbott, evolutionär biolog, Lunds universitet
- Henrik Widegren, specialistläkare, Lunds universitet
Programledare:
- Thomas von Heijne, journalist
Scen: Forskartorget
År 2012 uppmärksammades hundraårsminnet av Raoul Wallenbergs födelse då hans insatser för att rädda judar undan förintelsen hyllades. Så har det inte alltid varit. Han har varit ett svenskt inrikespolitiskt problem och en internationell förgrundsgestalt. Men hur kommer arvet efter honom att se ut när avståndet till hans gärning blir allt avlägsnare?
Medverkande:
- Ulf Zander, professor i historia, Lunds universitet
Scen: J1 – seminariekort krävs!
Alltid redo och inlyssnande, men tar ibland fel. AI ber om ursäkt! Så som AI idag är programmerad, speglar den det kringgärdande samhällets moral och etikett i sin kommunikation. Kan AI då anses beröm- och klandervärd? Kräver inte det att maskinen, likt människan, har en egen agens?
Medverkande:
- Dorna Behdadi, doktor i praktisk filosofi, Göteborgs universitet
- Peter Gärdenfors, professor i kognitionsvetenskap, Lunds universitet
- Julia Ravanis, författare och doktorand i teknikhistoria, Chalmers tekniska högskola
- Jonas Ivarsson, professor i informatik och pedagogik, Göteborgs universitet
Programledare:
- Mattias Hagberg, författare och kulturjournalist
Scen: Forskartorget
Varför ses konspirationsteorier ofta som skadliga? Hotar de demokratin? Samhällsordningen? Människan som förnuftig varelse?
I ett pågående forskningsprojekt försöker vi förstå konspirationsteorier och hur de fungerar politiskt. Ambitionen är att möjliggöra nya former för det offentliga samtalet trots eller kanske tack vare konspirationsteorier.
Medverkande:
- Rickard Andersson, forskare i statsvetenskap, Lunds universitet
- Patrik Fridlund, docent i religionsfilosofi, Lunds universitet
Scen: F2 – seminariekort krävs!
På 1100-talet slöt sig tyska köpmän samman i ett gille som utgjorde grunden för handelsförbundet Hansan. Under de följande århundradena växte dess makt och inflytande och i början av 1400-talet behärskade organisationen nästan hela Östersjöområdet.
Det tyska inflytandet gör sig än idag påmint i de städer som har sitt ursprung från perioden, exempelvis Visby. Vissa ser Hansan som en föregångare till EU.
I sitt magnum opus "Hansan" skildrar historikern Dick Harrison Hansans bakgrund, uppgång och fall.
Scen: Forskartorget
Att läkemedel cirkulerar på informella och illegala marknader är välkänt. Mindre känt är att sådana läkemedel kan vara förfalskade och därmed ineffektiva eller rent av livshotande. I den här boken undersöker forskare från sociokulturella och medicinska vetenskaper drivkrafterna bakom den globala spridningen av falska läkemedel.
Medverkande:
- Rui Liu, forskare i etnologi, Lunds universitet
- Susanne Lundin, professor i etnologi, Lunds universitet
- Amelie Persson, doktorand vid Institutionen för kliniska vetenskaper, Lunds universitet
Kontaktinformation
Louice Cardell Hepp, kommunikatör
louice [dot] cardell_hepp [at] kansliht [dot] lu [dot] se (louice[dot]cardell_hepp[at]kansliht[dot]lu[dot]se)
Telefon: 046-222 32 42
Gisela Lindberg, kommunikatör
gisela [dot] lindberg [at] kansliht [dot] lu [dot] se (gisela[dot]lindberg[at]kansliht[dot]lu[dot]se)
Telefon: 046-222 72 33,
073-399 82 11